Informácia  o plnení úloh ústredného štátneho dohľadu 
 pamiatkovej inšpekcie za 1. polrok 2009

Plánované úlohy:

Úloha:		Dohľad nad zabezpečením základnej ochrany románskych stavieb – kostola r. k. sv. Kríža v Hamuliakove, kostola r. k. sv. Ducha v Jalšovom, kostola r. k. Všetkých svätých v Dechticiach, kostola r. k. sv. Michala v Malých Kosihách, kostola r. k. sv. Trojice v Chrasti nad Hornádom a kaplnky r. k. sv. Anny v Podolínci so zameraním na rotundy a jednoloďové kostoly podľa § 5 ods.1 písm. b) zákona č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení zákona č. 479/2005 Z. z. (ďalej len „zákon“).
Plnenie:	úloha splnená

Úloha:		Výkon dozornej činnosti v pamiatkových územiach so zameraním na starostlivosť vlastníkov o národné kultúrne pamiatky, plnenie povinností obce pri základnej ochrane pamiatkového územia, aktuálnosť a komplexnosť metodických materiálov na rozhodovanie v pamiatkových územiach a na výkon štátnej správy orgánmi ochrany pamiatkového fondu najmä podľa § 11 ods. 2 písm. a) ,g) a h) zákona v pamiatkovej rezervácii v Čičmanoch a v pamiatkovej zóne v Hybiach.  
Plnenie:	úloha splnená

Úloha:		Dohľad nad zabezpečením a ochranou archeologického nálezu tzv. kniežacej hrobky z Popradu – Matejoviec podľa § 5 ods. 1 písm. a) a b) zákona. 
Plnenie:		úloha splnená

Úloha:		Dohľad nad zabezpečením základnej ochrany a využitia historických záhrad a parkov podľa § 5 ods. 1 písm. a) a b) zákona. 
Plnenie:		úloha splnená

Mimoriadne úlohy:

•	Dohľad nad obnovou Kalvárie v Banskej Štiavnici.
•	Dohľad nad dodržiavaním zásad ochrany pamiatkového územia a výkonu štátnej správy v pamiatkovej zóne v Bratislave – Vajnoroch.
•	Spolupráca so sekciou kultúrneho dedičstva pri koordinácii prípravy revitalizácie židovského suburbia v Bardejove.
•	Riešenie podnetu vlastníka NKP v Trnave na Kapitulskej ul. 27.
•	Riešenie podnetu vo veci NKP v Bratislave na Godrovej ul. 2.

Rozbor  činnosti pamiatkovej inšpekcie

Dohľad nad zabezpečením základnej ochrany románskych stavieb so zameraním na rotundy a jednoloďové kostoly 

	Pokračovaním dohľadu na románskych stavbách sme získali aktuálny prehľad o   ich stave v priamej súvislosti s prioritou programu Obnovme si svoj dom na roky 2009 a 2010. Zameranie dohľadu smerovalo preto aj k príprave vlastníkov na obnovu týchto stavieb.

Kostol r. k. sv. Kríža v Hamuliakove
	K pôvodnej stavbe datovanej do prvej polovice 13. stor. je pristavaná samostatná novodobá sakristia prepojená spojovacím krčkom s pôvodnou stavbou. Pôvodný južný vstup s románskym ostením je nefunkčný. V interiéri sú zachované a reštaurované fragmenty nástenných malieb  v presbytériu aj v lodi kostola, drevený trámový strop je bez zjavných poškodení, mobiliár je novodobý z čias komplexnej obnovy kostola.
	Stavebné konštrukcie nevykazujú statické poruchy, zastrešenie a klampiarske konštrukcie sú funkčné. Exteriérové omietky sú celistvé, poškodenia vlhkosťou sa vyskytujú v soklových častiach, na omietkach veže a v úžľabiach sa tvoria čierne plesne. V interiéri sú omietky v soklovej časti vlhké, z dôvodu nedostatočného odvetrania podláh. Niekoľkoročným problémom objektu je poškodzovanie interiérových omietok vrátane nástenných malieb výlučkami lezúceho hmyzu, ktorý sa vyskytuje vo veľkom množstve od jari do jesene nielen v kostole, ale aj v jeho okolí. 
	Kostol je pravidelne využívaný. Dnešný základný stav kostola hodnotíme ako stabilizovaný s poruchami vyžadujúcimi vykonanie  sanačných opatrení na odstránenie príčin a defektov spôsobených navĺhaním. Je nevyhnutné vyrovnať sa s problémom poškodzovania interiéru hmyzom, pamiatková inšpekcia v rámci pomoci vlastníkovi oslovila príslušných odborníkov. 

Kostol r. k. sv. Ducha v Jalšovom
	K pôvodnej rotunde datovanej do prvej polovice 13. stor. v 19. stor. pristavali jednoloďový priestor nového kostola a sakristiu. Rotunda je situovaná na vyvýšenine nad obcou, na mieste zaniknutého hradiska. Obvodový múr pôvodnej rotundy je súvisle zavlhnutý v dôsledku vzlínajúcej zemnej vlhkosti priemerne do výšky 1 m s početnými tmavými plesňami. Stavebné konštrukcie nevykazujú žiadne známky statických porúch, kostol má novú pálenú krytinu z r. 2007 s medenými klampiarskymi prvkami.
	Kostol je využívaný, jeho stav hodnotíme ako stabilizovaný s poruchami vyžadujúcimi vykonanie  sanančných opatrení na odstránenie príčin a defektov spôsobených dlhodobým navĺhaním. 

Kostol r. k. Všetkých svätých v Dechticiach
	Obvodové múry jednopriestorového ranostredovekého kostola s mladšou vežou situovaného vo zvažujúcom sa teréne cintorína sú súvisle zavlhnuté v dôsledku vzlínajúcej zemnej vlhkosti až do 2 m, vnútorné omietky sú zasolené a plesnivé, vonkajšie omietky sú v dôsledku dlhodobej vlhkosti zvetrané, zasolené a miestami uvoľnené od podkladu. Stavebné konštrukcie nevykazujú žiadne výraznejšie vonkajšie známky statických porúch, pôsobia stabilizovane.
	Kostol v minulosti prešiel opakovanými obnovami a stavebnými úpravami,  v rámci ktorých boli použité aj nevhodné novodobé technológie (liate terazzo, betónové sokle, cementové omietky). Kostol je využívaný a slúži príležitostne najmä ako pohrebná kaplnka. Vlastník si je vedomý stavu murív kostola a potreby vykonania ich sanácie. Na vykonanie predstihového archeologického výskumu je vydané rozhodnutie KPÚ Trnava. Dnešný základný stav kostola hodnotíme ako stabilizovaný s poruchami vyžadujúcimi vykonanie  sanančných opatrení na odstránenie príčin a defektov spôsobených dlhodobým navĺhaním. 

Kostol r. k. sv. Michala v Malých Kosihách
	K pôvodnej rotunde s apsidou datovanej do 12. stor. na prelome 18. a 19. stor. pristavali jednoloďový priestor nového kostola, ktorým spojili rotundu so samostatne stojacou vežou, pochádzajúcou údajne z murovanej ohrady zaniknutej menšej pevnosti. Stavebné konštrukcie nevykazujú žiadne známky statických porúch. Zastrešenie kostola má staršiu nanovo preloženú pálenú krytinu (pri výmene laťovania).  Dažďové zvody sú funkčné, zvislé prvky však nemajú dostatočný profil. Vnútorné i vonkajšie omietky nevykazujú výraznejšie zavlhnutie. Vonkajšie omietky sú nastavované cementom, pod nimi sú v miestach odpadnutia viditeľné staršie omietkové vrstvy. Omietky vo vnútri ako aj v exteriéri kostola boli pred 2 rokmi opatrené novými nátermi, ktoré sú zvonku sčasti vyplavené od dažďa.
	Kostol je využívaný, jeho stavebno-technický stav hodnotíme ako stabilizovaný. Lokálne poškodenia exteriérových omietok je v záujme priebežnej údržby potrebné vyspraviť a  nahradiť nedostatočne priechodné dažďové zvody novými, ktoré budú mať potrebný profil.
 
Kostol r. k. sv. Trojice v Chrasti nad Hornádom 
	Z pôvodnej stavby rotundy so 4 apsidami do tvaru kríža datovanej do r. 1302 nie je zachovaná západná časť, kde bola pristavaná baroková loď kostola. Komplexná obnova kostola bola realizovaná v 80-tych rokoch 20. storočia,  Exteriérové omietky boli obnovené pred cca 5-6 rokmi, v soklovej časti sú aplikované sanačné omietky. Z exteriéru je baroková časť odvetraná obsypom okruhliakmi, vzhľadom na to, že založenie je plytké na skale, tieto opatrenia proti zemnej vlhkosti sú dostatočné. V kostole je v súčasnosti moderný nerezový mobiliár, z barokového mobiliáru sa zachovali len bočné oltáre. 
	NKP je po obnove v dobrom stave. Reštaurátorský zásah vyžaduje zvetraný pieskovcový vstupný portál s erbmi, preto sme vlastníkovi odporučili pripraviť projekt jeho obnovy. 

Kaplnka r. k. sv. Anny v Podolínci
	K pôvodnej stavbe datovanej do polovice 14. stor. bola neskôr pristavaná loď a sakristia. NKP slúži ako cintorínska kaplnka. Stavebné konštrukcie nevykazujú statické poruchy, viditeľná trhlina v omietke nad južným vstupným portálom nie je aktívna. Plechová strecha lode bola natretá pred 2 rokmi, veža zvonice je pokrytá šindľom. Exteriérové omietky sú prevažne celistvé, v soklových častiach sú poškodené vlhkosťou a opadávajú. Okná sú novodobé. Interiérová terazzová dlažba realizovaná bez odvetrania pri poslednej obnove zhoršuje stav interiérových omietok. V soklovej časti do výšky asi 60 cm je na zavlhnutom murive opadaná omietka. 
	Dnešný základný stav objektu NKP hodnotíme ako stabilizovaný s potrebou vykonania sanačných opatrení na odstránenie vlhkosti murív. KPÚ Prešov sme uložili usmerniť vlastníka pri príprave prác na sanácii.

Výkon dozornej činnosti v pamiatkových územiach 

	Pamiatkové územia ako súčasť pamiatkového fondu osobitným spôsobom vyžadujú spoluprácu orgánov ochrany pamiatkového fondu a obcí. Obce pri zveľaďovaní pamiatkových území sú zamerané najmä na verejné priestory, propagáciu a turistický manažment, zároveň plnia prenesené úlohy štátu ako stavebné úrady. Spolupráca stavebných úradov a krajských pamiatkových úradov v pamiatkových územiach je nevyhnutným predpokladom na zachovanie a prinavrátenie pamiatkových hodnôt pri základnej ochrane a obnove stavebných objektov a verejných priestorov v pamiatkových územiach.
	Tieto aspekty boli predmetom plánovaných dohľadov v pamiatkovej rezervácii v Čičmanoch a pamiatkovej zóne v Hybiach.

	Pamiatková rezervácia v Čičmanoch (ďalej len „PR v Čičmanoch“) vyhlásená v r. 1977 je usmerňovaná podľa zásad z r. 1988, pričom v súčasnosti sú predmetom schvaľovania zásady vypracované Krajským pamiatkovým úradom Žilina (ďalej len „KPÚ Žilina“). Zároveň bol v obci prijatý aj nový územný plán ako predpoklad ďalšieho rozvoja obce, ktorý obsahuje v dostatočnej podrobnosti zásady a regulatívy pre ochranu kultúrno-historických hodnôt, vrátane uvedenia charakteristických znakov čičmianskej architektúry a zásad obnovy jej jednotlivých prvkov. 
	Špecifikom pamiatkovej rezervácie je vznik väčšiny objektov v krátkom časovom slede po požiari začiatkom 20.storočia, pravidelná urbanistická štruktúra a niekoľko typov ľudových drevených domov, dobre dokumentovaných pôvodnou výkresovou dokumentáciou. Ide prevažne o drevené zrubové stavby na murovaných základoch, niektoré podpivničené. Napriek tomu, že metodika obnovy týchto stavieb je nespochybniteľná, mnohé obnovy realizované od 90-tych rokov 20. storočia negatívne ovplyvnili vzhľad pamiatkovej rezervácie a narušili jej pamiatkové hodnoty. Jediným nepôvodným prvkom, ktorý bol prijatý a akceptovaný vo vývoji drevených domov je otvorená alebo čiastočne prekrytá veranda, ktorá zabezpečuje ochranu vchodu do domu.	
	Z obhliadky je zrejmé, že množstvo stavebných úprav bolo realizovaných bez vyžiadania rozhodnutia o zámere obnovy NKP, záväzného stanoviska k úprave nehnuteľnosti v pamiatkovej rezervácii alebo bez  rešpektovania ich podmienok. V rezervácii sa použilo pri obnovách najmä veľa druhov nevhodnej strešnej krytiny – namiesto požadovanej šindľovej krytiny, alebo akceptovanej vlákno cementovej krytiny, sa na pokrytie drevených zrubových stavieb používa prevažne profilovaný plech, vyskytuje sa aj mäkká krytina z asfaltových šindľov. Rozšíreným javom je aj nevhodná úprava otvorených pavlačí a veránd ich náhradou murovanými konštrukciami a následné prekrývanie týchto konštrukcií strechou pretiahnutou z hlavnej strešnej roviny. Výmenu okien realizujú vlastníci prevažne z euro profilov (zaznamenali sme aj niekoľko prípadov plastových okien), bez zachovania pôvodného členenia, okolo okien sú vo viacerých prípadoch realizované ozdobné lišty, ktoré sú nevhodným novotvarom, napriek tomu, že evokujú pôvodnú výzdobu.
	Súčasťou dohľadu bola kontrola výkonu štátnej správy v PR Čičmany za roky 2007-2009. Žiadosti vlastníkov sú vybavované  v lehotách podľa správneho poriadku, osobitne koná KPÚ Žilina pri zistení nepovolených prác a úprav, keď boli využité možnosti správneho poriadku a zákona č. 49/2002 Z .z. o ochrane pamiatkového fondu v znení zákona č. 479/2005 Z. z. (ďalej len „pamiatkový zákon“) od štátneho dohľadu, usmernenia vlastníkov výzvami, vydaním rozhodnutia ex offo, priestupkového konania a spolupráce so stavebným úradom.
	Na základe vykonaného dohľadu boli prijaté konkrétne opatrenia na začatie priestupkového konania a ako preventívne opatrenie na zlepšenie disciplíny pri obnove a údržbe stavebného fondu v pamiatkovej rezervácii KPÚ Žilina pripraví pre obec informáciu zverejniteľnú v priestoroch obecného úradu. 

	Pamiatková zóna v Hybiach, vyhlásená v r. 1991, má v platnom územnom pláne z r. 2008 zahrnuté zásady ochrany pamiatkového územia v súlade  s rozpracovanými zásadami ochrany podľa § 29 pamiatkového zákona.
	Predmetom dohľadu bol stav NKP, najmä  Rímskokatolíckeho kostola Všetkých svätých, ktorý je v ostatných rokoch postupne opravovaný. Správca farnosti v súlade s rozhodnutím KPÚ Žilina postupne zabezpečil izolácie a odvlhčenie  obvodových stien kostola, reštaurátorský výskum interiérových stien kostola a hlavného oltára, čiastočnú realizáciu  reštaurovania hl. oltára. Práce spojené s vonkajším izolovaním múrov kostola neboli dokončené - zvislá izolácia nebola v hornej časti uzavretá a prekrytá novou vrstvou sanačnej omietky. Zo statických posudkov je zrejmé, že stav kostola v dôsledku neustáleho vnikania vody do jeho základov a podložia vyžaduje neodkladné  vykonanie potrebných opatrení a ukončenie prác. 
	Evanjelický a. v. kostol je po obnove fasád a zastrešenia usmerňovanej priebežne KPÚ Žilina v dobrom stave. K obnove vnútorných omietok lode kostola pre nedostatok prostriedkov nedošlo.   	Pamätný dom spisovateľa D. Chrobáka vo vlastníctve obce prešiel od r. 2005 obnovou a adaptáciou na miestne vlastivedno-historické múzeum, výtvarno-remeselné aktivity a turistické informačné centrum. Dvorová fasáda domu bola upravená v rozpore so schválenou projektovou dokumentáciou, KPÚ Žilina vydal rozhodnutie na nápravu. 
	V pamätnom dome básnika J. Greichmanna v súčasnosti prebiehajú rozsiahle stavebné úpravy, bez rozhodnutia KPÚ Žilina. Na základe štátneho dohľadu správny orgán začal vo veci konať. 
	V PZ dochádza v ostatnom období k nevhodným zásahom a úpravám (početné výmeny okenných výplní za plastové, keramické obklady soklov). Voči  týmto nepriaznivým zmenám KPÚ Žilina, pracovisko v Ružomberku nezasahuje. Neusmernené a neriešené úpravy sa v danom prostredí stávajú  precedensom. Opatreniami orgánu na ochranu pamiatkového fondu je potrebné zabezpečiť rehabilitáciu pamiatkového územia so zreteľom na  výnimočnosť, kvalitu, historickú autenticitu a integritu  prostredia, opierajúc sa o exaktnosť poznania jeho historickej a hodnotovej podstaty. V konaní KPÚ Žilina v kontexte zistených nedostatkov v území PZ chýba  priebežný výkon pamiatkového dohľadu, včasné zisťovanie  nepovolených  prác a úprav  a následné konanie na ich nápravu. V konkrétnych prípadoch boli prijaté na základe dohľadu opatrenia. 

Dohľad nad zabezpečením a ochranou archeologického nálezu tzv. kniežacej hrobky z Popradu – Matejoviec

	Ústredný štátny dohľad nad zabezpečením a ochranou archeologického nálezu Kniežacej hrobky z Popradu – Matejoviec vykonala pamiatková inšpekcia v spolupráci so sekciou kultúrneho dedičstva.	Dohľad bol zameraný na: 
•	konanie  Krajského pamiatkového úradu Prešov – pracovisko v Levoči (ďalej len „KPÚ Prešov“) pri archeologickom výskume a nakladaní s archeologickým nálezom,
•	súlad dokumentácie archeologického výskumu s  Vyhláškou č. 16/2003 Z. z. (ďalej len „vyhláška“), ktorou sa vykonáva pamiatkový zákon,
•	splnenie podmienok pri vývoze archeologického nálezu na výskum a reštaurovanie mimo územia SR,
•	informatívne na zabezpečenie financovania reštaurovania archeologického nálezu a jeho spätného dovozu na územie SR.

	Na základe zistení dohľadu KPÚ Prešov – pracovisko Levoča rozhodol o archeologickom výskume na stavbe Priemyselný park a.s. Poprad  formou sledovania výkopových prác a vykonával pri archeologickom výskume priebežný dohľad. Zmluvu o vykonaní archeologického výskumu uzatvorilo Mesto Poprad s Podtatranským múzeom v Poprade. Po náleze odborná komisia z 20.10.2005 potvrdila, že ide o mimoriadny nález hrobovej komory, ktorej úplné preskúmanie je potrebné pripraviť technicky a systematicky dokumentovať so zohľadnením osobitných podmienok prostredia, v ktorom sa hrobka zachovala. V archeologickom výskume pokračoval ďalej na základe uzatvorenej dohody s Podtatranským múzeom v Poprade aj Archeologický ústav SAV v Nitre, prizvaní odborníci v oblasti geológie, pedológie, palinológie a STU v Bratislave. Osobitne náročné práce na odkrývaní archeologického nálezu boli konzultované na medzinárodnej odbornej komisii za účasti pamiatkových orgánov, z čoho následne vyplynula aj potreba zabezpečiť konzerváciu a reštaurovanie nálezu mimo územia SR. 
	Na záchranu, konzerváciu, rekonštrukciu, vedecký výskum a spracovanie archeologického nálezu uzatvorili v novembri 2006 dohodu o spolupráci:
•	Podtatranské múzeum v Poprade 
•	Archeologický ústav SAV v Nitre 
•	Stiftung Schleswig – Hollsteinische Landesmuseen  Schleswig. 
Dohoda určuje zodpovednosť jednotlivých subjektov za práce a plánované termíny ich plnenia. Na základe dohody prevzal AÚ SAV konzerváciu a rekonštrukciu kovového a keramického materiálu, vrátane vyhotovenia vybraných častí dokumentácie a zabezpečil prevoz nálezu hrobovej komory s vybavením do SRN.

	Čiastková dokumentácia z archeologického výskumu obsahuje náležitosti, ktoré vyžaduje § 7 ods. 7 vyhlášky, bola odovzdaná KPÚ Prešov, dokumentácia bude  doplnená po ukončení konzervovania, skúmania a reštaurovania všetkých hnuteľných nálezov. 

	Archeologický ústav SAV v Nitre, ktorý zabezpečoval v novembri 2006 prevoz drevených artefaktov – archeologického nálezu do SRN oznámil MK SR dočasný vývoz predmetu múzejnej a galerijnej hodnoty až listom z 26. 5. 2009 v rámci výkonu štátneho dohľadu, pričom doba dočasného vývozu je predĺžená až do času ukončenia výskumných prác, ktoré sa predpokladajú  do 31.10. 2011. 
Dohľad nad zabezpečením základnej ochrany a využitia historických záhrad a parkov 

	Predmetom ústredného štátneho dohľadu boli všetky NKP charakteru historickej zelene evidované ako parky, záhrady a aleje. Cieľom dohľadu bolo zistiť predovšetkým, v akom stave ochrany a užívania sú tieto špecifické súčasti pamiatkového fondu, ktoré sú väčšinou súčasťou kaštieľov, kúrií, hradov, cintorínov, kúpeľov, liečebných domov a iných objektov s verejnou funkciou.
 
	Previerka chránenej historickej zelene bola vykonaná formou dotazníka rozoslaného všetkým krajským pamiatkovým úradom (ďalej len „KPÚ“) a zamerala sa najmä na klasifikovanie:
•	súčasného stavu,
•	súčasného funkčného využívania,
•	stavu starostlivosti vlastníkov,
•	konania KPÚ v období rokov 2004 – 2009  a
•	preverenia aktuálnosti evidencie.

Tento druh pamiatkového fondu má osobité vlastnosti:
•	Je najviac vystavený vonkajším vplyvom svojho prostredia. 
•	Je mimoriadne citlivý na vhodné funkčné využitie, ktoré je značne limitované a najčastejšie býva sezónne. 
•	Má obmedzenú životnosť a vyžaduje neustálu  údržbu, z čoho vyplýva, že rozsah zachovania pôvodného konceptu, formy, skladby a kompozície je dôležitejší ako miera autenticity pôvodného „materiálu“. 
•	Zanedbanie údržby môže v krátkom čase spôsobiť  potlačenie, resp. zánik jeho pôvodnej  kompozície a charakteru založenia a teda jeho nosné pamiatkové hodnoty.
•	Najrýchlejšie podlieha procesom prirodzeného starnutia, odumierania, erózie (materiálu, škodcami) a negatívnemu vplyvu zanedbania základnej starostlivosti (vrátane atakovania nežiaducou zeleňou prírodnej zložky). 
•	Je do značnej miery nahraditeľný, v bežných situáciách vyžaduje cyklickú revitalizáciu, regeneráciu, resp. úplnú výmenu a rekonštrukciu.   
•	Investície do neho sú najmenej návratné, resp. návratnosť nie je merateľná.
•	Jeho stav i využitie môžu byť od stavu a využitia určujúceho objektu NKP nezávislé.
•	V sídelných útvaroch sa stáva ich neoddeliteľnou súčasťou, plní významné funkcie v živote človeka a v lokálnom ekosystéme  - významnou mierou sa podieľa na ich kvalite. 

Zo získaných  údajov, vyplynuli najmä tieto závery :
•	Z celkového počtu objektov tohto druhu, resp. ich jednotlivých častí je vyše     64 % v dobrom a vyhovujúcom stave, resp. v štádiu prebiehajúcej obnovy.
•	Takmer 34 % objektov je v narušenom až dezolátnom stave.
•	1, 5 % evidovaných objektov vykazuje zánik hodnôt, pre ktoré bola vyhlásená ich ochrana.
•	Takmer 81 % objektov je využívaných vhodným resp. čiastočne vhodným spôsobom.
•	Vyše 13 % objektov nemá žiadne využitie, resp. je využívaných nevhodne.
•	Necelých 15 % objektov je v štádiu obnovy, resp. ich obnova bola pred nedávnom ukončená.
•	V prípade cca 6 % objektov sa ich obnova pripravuje.
•	Takmer 50 % objektov má zabezpečených základnú údržbu, resp. čiastočnú údržbu.
•	Až tretina – teda 31, 5 % objektov má nedostatočnú, alebo úplne zanedbanú základnú údržbu. 
•	V prípade takmer 67 % objektov KPÚ v období ostatných piatich rokov (2004 – 2009) konali o zámere obnovy, jej príprave, realizácii, alebo vykonávali pamiatkový dohľad, resp. uložili potrebné opatrenia.
•	Až v prípade takmer 28 % objektov v priebehu ostatných 5 rokov KPÚ vôbec nekonali. 
•	Vyše 73 % všetkých objektov prešlo revíziou evidencie. 
•	Iba pre cca vyše 2 % z objektov, ktorých stav je vyhodnotený ako zlý, ich vlastníci pripravujú obnovu.
•	Vyše 28 % objektov, ktorých stav je vyhodnotený ako zlý, sa do tohto stavu dostalo v dôsledku zanedbania starostlivosti zo strany vlastníkov, pričom za najčastejšiu príčinu sa uvádza nedostatok potrebných prostriedkov, alebo neusporiadané majetkovoprávne vzťahy a vlečúce sa spory, ktoré s tým súvisia.
•	Takmer 13 % objektov v zlom stave je využívaných nevhodne, resp. sú bez akéhokoľvek využitia.
•	V prípade takmer 10 % objektov v zlom stave KPÚ za obdobie ostatných 5 rokov nevykázali žiadne  konanie. 
•	Najvyšší podiel objektov v zlom stave voči objektom v uspokojivom stave vykazujú v prešovskom (18:17), trnavskom (19:20) a žilinskom kraji (16:21).
•	Najvyšší podiel objektov vhodne využívaných je v žilinskom kraji (100%).
•	Z hľadiska vlastníctva, resp. spoluvlastníctva objektov, ktoré sú v zlom stave,  cca 47 % z nich vlastní samospráva (obce, mestá, kraje), 29,5 % je vo vlastníctve právnických osôb a cirkví, 26 % vo vlastníctve fyzických osôb a 15,5 % vo vlastníctve štátu. 
•	Najväčší podiel zanedbaných a narušených  objektov historickej zelene vo vlastníctve samosprávy je v prešovskom kraji (15:7).

		Objekty chránenej historickej zelene vyžadujú pravidelný monitoring (každý z objektov minimálne raz za rok). Jednotlivé KPÚ však vzhľadom na pracovné vyťaženie ostatnou agendou, nedostatočné personálne kapacity a materiálové zabezpečenie, túto potrebu nepokrývajú.  

		K jednotlivým prípadom tých objektov NKP, ktorých stav, resp. evidencia stavu vyžaduje konanie zo strany KPÚ alebo PÚ SR, pamiatková inšpekcia uloží samostatné opatrenia. V rámci svojich úloh a výjazdov do terénu budeme priebežne preverovať aj stav, úroveň základnej ochrany a konanie KPÚ pri vytipovaných objektoch historickej zelene.

Mimoriadne úlohy

	Dohľad nad obnovou Kalvárie v Banskej Štiavnici vykonáva pamiatková inšpekcia v rámci kontroly plnenia opatrení z predchádzajúcich dohľadov. V uplynulom polroku sme vykonali opakovane terénnu obhliadku, obnova je finančne podporovaná aj z programu OSSD.

	Dohľad nad dodržiavaním zásad ochrany pamiatkového územia a výkonu štátnej správy v pamiatkovej zóne v Bratislave – Vajnoroch sa uskutočnil z vlastného podnetu v spolupráci so sekciou kultúrneho dedičstva. Na opakované medializované vyhlásenia samosprávy o snahách dosiahnuť zredukovanie vyhlásenia pamiatkového územia  sme reagovali spoločným vyhlásením samosprávy a MK SR o zásadách uplatňovaných orgánmi ochrany pamiatkového fondu v pamiatkovej zóne a možných ďalších krokoch v rozvoji mestskej časti.

	Spolupráca so sekciou kultúrneho dedičstva pri koordinácii prípravy revitalizácie židovského suburbia v Bardejove vyústila do koordinačného stretnutia zainteresovaných na mieste a prípravy podpory obnovy suburbia z programu Obnovme si svoj dom.

	Riešenie podnetu vlastníka NKP v Trnave na Kapitulskej ul. 27 vo veci navĺhania pivničných priestorov spôsobených vedľajšou stavbou vyvolalo štátny dohľad nad prípravou a schvaľovaním obnovy NKP, ktorá po asanácii väčšej časti stavby sa stáva novostavbou. Vzhľadom na to, že z NKP zostala len časť pivnice a časť obvodového múra, navrhneme prehodnotenie jej ďalšej pamiatkovej ochrany.

	Pri riešenie podnetu vo veci havarijne narušenej fasády NKP v Bratislave na Godrovej ul. 2 sme oslovili Okresný súd Bratislava 1, ktorý zdĺhavým riešením veci je prekážkou v začatí obnovy domu. Napriek urgencii na naše podnety zatiaľ sudkyňa nereagovala.

V Bratislave  27. júla 2009